В главное меню | на содержание | далее

8.4. ЛIСОКОРИСТУВАННЯ, ЛIСОВI РЕСУРСИ I ЇХ ВИКОРИСТАННЯ

Ліси в межах національного природного парку "Подольские Толтры" дуже різноманітні по своєму породному складу і віковій структурі: загальна площа лісів всіх землекористувачів та землевласників в зоні НПП складає 40352 га, в тому числі - 36075 га вкриті лісовою рослинністю землі.
Процент лісистості складає 13,8%.
В зоні НПП площа земель державного лісогосподарського об'єднання "Хмель-ницькліс" (Ярмолинецький держлісгосп - 7307 га і Кам'янець-Подільський держлісгосп - 15401 га), є найбільшою і складає 56,3% від загальної площі землекористувачів і землевласників лісу, колективні сільськогосподарські підприємства і радгоспи займають 32,5%, ліси підпорядковані НПП "Подольские Толтры" - 7,5%, інші - 3,7%.
Розподіл лісів між землекористувачами та землевласниках наведений у табл. 8.4-1.

Таблиця 8.4.1. Розподіл лісів між землекористувачами та землевласниками

Розподіл загальної площі лісового фонду НПП "Подольские Толтры" за основними категоріями земель подані в табл. 8.4.2.

Таблиця 8.4.2. Розподіл загальної площі лісового фонду НПП "Подольские Толтры"

Лісовпорядкування лісів ДЛГО "Хмельницькліс" Міністерства сільського господарства і продовольства України, земель переданих у постійне користування НПП "Подольские Толтры" проведено Комплексною експедицією ВО "Укрдержліспроект".
Дані про лісовий фонд інших землекористувачів та землевласників наведені за показниками районних агролісомеліораторів, підготовлених для єдиного обліку лісів України на 1.01.1996 р. (див. табл. 8.4.1 та показники основних категорій в табл.8.4.2).
Головними категоріями земель лісового фонду є лісові і нелісові землі, які займають відповідно 91,7-4,6% від загальної площі. 85,9% лісового фонду складають землі, вкриті лісовою рослинністю. Питома вага не зімкнених лісових культур досягає 2,6%.
Не вкриті лісовою рослинністю землі (рідколісся, галявини, зруби) займають 1,9% лісового фонду.
У складі нелісових земель переважають сільськогосподарські землі 1,2%, садиби, споруди - 0,6%.
Лісовий фонд використовується недостатньо ефективно, а не вкриті лісовою рослинністю території та нелісові землі формують відкриті форми ландшафту і посилюють рекреаційні властивості лісів.
В лісовому фонді переважають твердолистяні (83,6%), а з них насадження дуба (45,8%) і граба (26,0%). Розподіл вкритий лісом земель і запасів насаджень за переважаючими породами і групами порід приведений в табл. 8.4.3.

Таблиця 8.4.3. Розподіл вкритих лісом земель і запасів насаджень НПП "Подольские Толтры" за переважаючими породами і групами порід

Твердолистяні переважають і у загальному запасі (89,0%).
Група твердолистяних представлена дубом високостовбурним (43,8% за площею і 46,2% за запасом), дубом низькостовбурним (2,0% за площею та 2,3% за запасом), грабом (26,0%) за площею та 27,5% за запасом), ясеном (5,5% за площею та 8,1% за запасом), акацією білою (3,6% по площі та 1,7% за запасом).
Хвойні породи займають 12,0% площі лісового фонду та 7,6% загального запасу деревини в насадженнях.
Найпоширеніші серед хвойних порід: сосна - 9,1% площі та 4,4% запасу; ялина - 2,8% площі та 3,1% запасу деревини.
М'яколистяні складають всього 2,5% площі та 2,8% запасу деревини в насадженнях. Серед них найбільше поширена береза - 1,5% та 1,8% запасу деревини.
Iнші породи та чагарники займають 1,9% за площею та 0,6% за запасом деревини є похідними та наявність їх підвищує естетичну цінність території.
Розподіл насаджень за переважаючими породами в межах землекористувачів наведений в табл. 8.4.4. Як видно з таблиці, в площі лісового фонду, виділеній НПП "Подольские Толтры" у постійне користування, переважають хвойні породи (50,1%). Твердолистяні породи займають 46,6% площі. Серед них переважають граб - 14,3%, дуб - 16,5% і акація біла - 13,5%.

Таблиця 8.4.4. Розподіл насаджень за переважаючими породами в межах землекористування

М'яколистяні породи складають всього 0,3% і є похідними.
В лісовому фонді переважають середньовікові насадження (41,6% площі) та молодняки (34,4% площі).
Середній вік насаджень - 47 років. Вікова структура насаджень основних лісоутворюючих груп порід наведена в табл. 8.4.5.

Таблиця 8.4.5. Вікова структура насаджень основних лісоутворюючих груп порід НПП "Подольские Толтры"

Аналіз таблиці показує, що вікова структура насаджень лісового фонду НПП "Подольские Толтры" нерівномірна як за групами порід, так і за породами.
У твердолистяних переважають середньовікові (40,2% загальної площі) та молодняки (22,6 загальної площі), хвойних - молодняки (11,6 загальної площі). Середній вік насаджень має тенденцію росту.
Особливо нерівномірна вікова структура насаджень лісового фонду, переданого в постійне користування національному парку. Це обумовлене, в значній мірі тим що основна частина цих земель в 1983 році була передана держлісгоспу як землі непридатні для ведення сільського господарства і тоді почалося їх інтенсивне заліснення.
Розподіл площі лісових насаджень за віковими групами в розрізі основних землекористувачів наведена в табл. 8.4.6.

Таблиця 8.4.6. Розподіл насаджень основних землекористувачів за групами віку (чисельник - площа, га; знаменник - %)

Більш детальний розподіл насаджень за породами і групами віку в розрізі землекористувачів (форма лісового фонду № 2) наводиться в додатку (див.табл. Д-5, стор. 59).
Вік стиглості переважаючих деревних порід представлений в табл.8.4.7. Найвищий вік стиглості у дуба звичайного високостовбурного 161-170 років, явір, бук, 121-140 років, сосна кримська 121-130 років.

Таблиця 8.4.7. Вік природної стиглості та розподіл класів віку за віковими групами

Середній запас на 1 га вкритих лісом земель становить 154 м3, стиглих і перестиглих насаджень 202 м3. Середня зміна запасу на 1 га вкритих лісом земель складає 3,3 м3, у тому числі в держлісфонді - 3,5 м3, в колгоспних лісах - 2,9 м3, в лісах виділених в повне користування НПП - 2,2 м3. Досить низька середня зміна запасу, в лісах, виділених в повне користування НПП, є наслідком зростання значної частини штучно створених лісових насаджень на змитих і еродованих ґрунтах, не відповідності 30% ТУМ і типам лісу, а в колгоспних лісах невідповідністю зростаючих насаджень ТУМ і типах лісу.
Насадження основних лісоформуючих порід в лісах, виділених в повне користування НПП, характеризуються досить високим класом бонітету - 2,9. Середня повнота насаджень - 0,66.
Середні таксаційні показники насаджень НПП "Подольские Толтры", за даними лісовпорядження 1998 року, подані в табл. 8.4.8.

Таблиця 8.4.8. Середні таксаційні показники

Найстарішими деревними породами в насадженнях, що ростуть в межах НПП "Подольские Толтры" з головних порід є дуб звичайний низькостовбурний - середній вік - 82 роки, ясен - 73 роки, граб звичайний - 68 років.
На території, виділеній в повне користування НПП, найстарішими деревними породами в насадженнях з головних порід є граб звичайний, середній рік - 62 роки, дуб звичайний низькостовбурний - 61 роки. З похідних порід найвищий середній вік у терена колючого - 21 рік та в акації жовтої - 33 роки. Головні породи - граб звичайний, дуб звичайний низькостовбурний відзначаються досить високим класом бонітету - 3,7 і 3,9. Найнижчий бонітет у дуба червоного - 1,0. Середня повнота головних порід відповідна їх віку і умовам росту - граб звичайний 0,73, дуб звичайний низькостовбурний - 0,55.

Лісогосподарські заходи

Основні заходи з ведення лісового господарства в межах національного природного парку Подольские Толтры", які проводились і пропонують на наступні роки, складаються з наступних видів:

- рубки головного користування;
- ландшафтні рубки догляду за лісом;
- лісовідновлення шляхом створення ландшафтних лісових культур;
- захист лісу від хвороб і шкідників, проведення санітарних рубок лісу, очищення лісу від захаращеності - санітарно-оздоровчі заходи.

Розрахована лісовпорядкуванням 1990 року лісосіка по головному користуванню в межах НПП визначалась наступними показниками:

- Кам'янець-Подільський держлісгосп - 5,2 тис.м3,
- Ярмолинецький держлісгосп - 7,5 тис.м3, ліквідної деревини.

Лісовпорядкування колгоспно-радгоспних лісів 1991 року встановило розрахункову лісосіку по рубках головного користування в Городоцькому районі - 1,84 тис.м3, Кам'янець-Подільському районі - 1,84 тис.м3, Кам'янець-Подільському районі - 15,33 тис.м3, в Чемерівецькому районі - 5,5 тис.м3 ліквідної деревини Всього в межах НПП по всіх лісокористувачах - 35,37 тис.м3 ліквідної деревини.
Після створення НПП "Подольские Толтры" проведено перерахунок об'єму рубок головного користування. В результаті цього розрахункова лісосіка зменшилась на 46%. Обсяг рубок головного користування визначився таким чином:

- Ярмолинецький держлісфонд - 2,5 тис.м3;
- Кам'янець-Подільський держлісгосп - 4,0 тис.м3,
- Чемерівецький район - 4,0 тис.м3.

В зв'язку з тим, що по господарствах Городоцького та Кам'янець-Подільського району перерахунок об'ємів рубок головного користування не проводилась орієнтовно лісосіка головного користування складе в Городоцькому районі - 0,7 тис.м3, в Кам'янець-Подільському районі - 8,0 тис.м3 ліквідної деревини. Фактично рубками головного користування в 1998 році в межах НПП заготовлено 9,7 тис.м3 ліквідної деревини, у тому числі:

- Ярмолинецький держлісгосп - 2,50 тис.м3;
- Кам'янець-Подільський держлісгосп - 4,0 тис.м3,
- Городоцький район - 0,36 тис.м3;
- Кам'янець-Подільський район - 1,64 тис.м3;
- Чемерівецький район - 1,20 тис.м3.

Держлісгоспи використовують розрахункові лісосіку на 100%, а КСА і радгоспи на вищевказаних не в повній мірі, із-за відсутності відповідного перерахунку лісосіки, і відсутності дозволу на проведення цих рубок місцевими органами охорони природи.
Показники виконання об'ємів рубок пов'язаних з веденням лісового господарства, наведені в табл. 8.4.9.

Таблиця 8.4.9. Обсяги рубок, пов'язаних з введенням лісового господарства, що запроектовані лісовпорядкуванням і фактично виконані в 1998 році (ліквід, тис.м3)

В лісах державного лісового фонду, із загального об'єму рубок, пов'язаних в веденням лісового господарства, суцільні санітарні рубки проведено на площі 47,6 га з ліквідним запахом 3,46 тис.м3. Ці рубки проведені в низькоповнотних і розладнаних вітровалами насадженнях ялини, які пошкоджені серцевинною гниллю і уражені кореневою губкою.
В результаті проведенні суцільних санітарних рубок, держлісгоспами перевиконано проект лісовпорядкування по заготівлі ліквідної деревини від рубок, пов'язаних з веденням лісового господарства.
Рубки догляду за лісом в межах НПП проводяться як з лісогосподарської необхідності, так і з метою формування лісових ландшафтів в напрямку підвищення їх рекреаційних цінностей.
При їх проведенні формується оптимальний склад насаджень, виділяються привабливі групи дерев, дерев-солітерів.
Рубки догляду виконуються з метою покращання декоративних якостей деревостану, покращання складу насаджень, покращання просторового розміщення насаджень.
Для рубок догляду вибираються дерева чи частини порід, які негативно впливають на мальовничість пейзажу, або ж заважають росту естетично кращих порід, небажані для побудови ландшафту, посилення росту головної породи.
В 1998 році рубки догляду проводились на площі 1134 га. Об'єм заготовленої ліквідної деревини склав 11,2 тис.м3.
Санітарні рубки виконувались на площі 831 га. Об'єм заготовленої ліквідної деревини склав 14,3 тис.м3.
Об'єм виконаних робіт по всіх видах рубок в 1998 році наведені в табл. 8.4.10.

Таблиця 8.4.10. Обсяги виконаних робіт по всіх видах рубок в зоні діяльності НПП (1998 рік)

При визначенні відповідності зростаючих насаджень лісорослинним умовам можливо зробити висновок, що третина всіх насаджень не відповідає типам лісу і ТУМ.
Враховуючи ландшафтну характеристику і рекреаційну цінність окремих ділянок, виконання насадженнями захисних функцій та інші природні фактори, доля таких насаджень буде значно менша (біля 20%).
При умові повного використання розрахункової лісосіки в державних і колгоспних лісах, проведення суцільних санітарних рубок в розладнаних і втрачаючих свої захисні функції насадженнях (в основному ялина, тополя) на досягнутому рівні за три останні роки, і заліснені усіх цих зрубів господарсько цінними породами (в основному дуб звичайний), в лісовому фонду щорічно в категорію цінних порід буде переводитися біля 100 лісових культур.
На протязі перших десяти років доля дуба звичайного в лісовому фонді зросте до 48,7%, і відповідно зменшиться доля граба до 23,9%, ялина - до 2,1%, тополя - до 0,2%. В таких межах відбуватимуться зміни в лісовому фонді і в наступні десятиріччя.
За роки після останнього лісовпорядження в межах НПП "Подольские Толтры" лісові культури створювалися в таких обсягах:
В 1998 році в держлісфонді створено 122,1 га лісових культур, у тому числі 47,4 в Ярмолинецькому і 74,7 га в Кам'янець-Подільському держлісгоспах. Лісові культури створювали на зрубах після рубок головного користування і суцільно-санітарних рубок ялини. На землях, виділених НПП у постійне користування, за 1979-1988 рр. створено 679,1 га лісових культур.
Серед лісовідновлюваних в 1979-1988 рр. - найбільші масиви займали сосна звичайна - 63,2%, сосна кримська - 15,9%, біла акація - 10,0%. За останні десять років площа створених лісових культур склала 407,7 га. З них сосни кримської - 39,8%, білої акації - 18,4%, сосни звичайної - 16,5%.
Останнім лісовпорядженням на землях НПП. виділених в постійне користування, передбачається провести лісовідновлювальні роботи на площі 29,2 га. Намічається створити ландшафтні культури на площі 27,0 га (з них дуба звичайного - 24,8 га, сосни звичайної - 2,2 га) природне поновлення з дуба звичайного - 2,2 га.
Лісонасінні ділянки і плантації на території НПП відсутні і створення їх на ревізійний період не передбачається.
Обсяги лісовідновлювальних робіт в межах НПП "Подольские Толтры" будуть визначені черговим лісовпорядженням.
На вилучення у користування НРР землях необхідно формувати колекційні ділянки цінних порід та рідкісних видів, створювати лісорозсадники.
Проектом передбачається реконструкція лісонасаджень з метою відновлення корінних порід.
В процесі лісоінвентаризаційних робіт по основних типах лісу підібрано 13,6 га кращих еталонних насаджень (див. табл. 8.4.11), в яких рекомендується заготовляти насіння для вирощування садивного матеріалу і якими пропонується керуватись при створенні лісових культур і проведенні рубок в насадженнях.
В межах НПП "Подольские Толтры" діють дубова зелена листовійка, сосновий пильщик, непарний шовкопряд, мають місце борошниста роса та іржа листя, поперечний рак дуба, буреломи і сніголоми. Комплекс хвороб (серцевинна гниль і трутовики).
Площі розповсюдження осередків по расам шкідників і хвороб у розвитку за три роки приведені в табл. 8.4.12.
Показники в табл. 8.4.12 охоплюють ліси ДЛГО "Хмельницькліс" і землі, виділені НПП в постійне користування.

Таблиця 8.4.11. Характеристика кращих еталонних насаджень
Таблиця 8.4.12. Динаміка розвитку шкідників і хвороб на території НПП "Подольские Толтры"

В лісах КСП та радгоспів облік шкідників та хвороб і роботи з лісозахисту не проводяться.
Для належного захисту лісів НПП шкідників і хвороб необхідно приділяти увагу навчанню лісової охорони і посилити роль лісопатологічних обстежень для своєчасного виявлення осередків і відповідного планування та проведення санітарних рубок, прибирання захаращеності та інших видів боротьби. Ефективними є збереження існуючих і влаштування нових гніздувань для птахів, створення листяних острівців в чистих хвойних насадженнях, охорони і розселення мурашників.
Перелік заходів по боротьбі з шкідниками і хворобами лісу, що виконувались на території НПП "Подольские Толтры" та запропонований їх обсяг на наступні роки, поданий в табл. 8.4.13.

Таблиця 8.4.13. Перелік заходів з боротьби з шкідниками і хворобами на території НПП "Подольские Толтры"

В цілому екологічний стан лісів зони діяльності НПП задовільний.
Господарські заходи ведуться з додержанням існуючих нормативних актів, і направлені на підвищення якісного стану і продуктивності лісів, збереження і підвищення їх захисних функцій.
Район розміщення НПП "Подольские Толтры" відноситься до числа аграрних районів області.
Однак частина лісових ділянок зазнають негативного впливу розташованих неподалік різних промислових і сільськогосподарських підприємств, внаслідок чого має місце часткове всихання, ослаблення деревостанів, погіршення санітарного стану.
Найбільш шкідливого впливу на ліс завдають Кам'янець-Подільський цементний завод, ТЕУ м. Кам'янець-Подільська, Негінське кар'єроуправління і цукрові заходи.
Площа насаджень, яка зазнає негативного впливу, складає 5054 га.
Необхідно відмітити, що лісові масиви, які примикають до садівничих товариств, особливо Панівецьке л-во, сильно засмічуються побутовими відходами, окремі дерева зазнають механічних пошкоджень.
Має місце пошкодження молодняків дубових і букових лісових культур дикими тваринами (Сатанівське лісництво).
Санітарний стан лісів в даний час необхідно вважати задовільним.
Це підтверджується фактичною наявністю осередків шкідників і хвороб (517 га) і 15,3 м3 сухостійного лісу.
Протягом останніх років значних спалахів розмноження шкідників і хвороб лісу не виявлено.
Для поліпшення санітарного стану лісів і межах НПП "Подольские Толтры" і приведення їх у відповідність з чинними санітарними нормами необхідно:

1. Спільно з природоохоронними органами домагатися зменшення викидів в атмосферу шкідливих речовин і забруднення земель.
2. Посилити контроль за засміченням лісів промислово-побутовим сміттям.
3. Забезпечити повне використання лісоохоронних і лісо-господарських заходів, направлених на оздоровлення лісів.

В главное меню | на содержание | далее