В главное меню | на содержание | далее

9.2. ФОРМУВАННЯ ТУРИСТИЧНОЇ МЕРЕЖI ПАРКУ

Основні напрямки розвитку туризму

Основним напрямком використання природного та історико-культурного потенціалу території є створення умов по дотриманню правових, організаційних, економічних та материально-технічних засад розвитку туризму як високорентабельної галузі економічної та господарської діяльності парку.
Правовою основою формування туристичної мережі регіонів є: Конституція України, Закон України "Про туризм", Постанова Кабінету Міністрів України від 29 червня 1987 року № 702 "Про Програму розвитку туризму в Україні до 2005 року".
Базовим документом формування туристичної мережі парку прийнята "Програма розвитку туризму у Хмельницькій області до 2005 року", завданням якої визначено:

- забезпечення пріоритетного розвитку туристичної галузі з урахуванням державних інтересів;
- удосконалення організаційної структури галузі залучення всіх об'єктів до участі в туристичній діяльності;
- створення розвинутої інфраструктури туризму;
- інтенсифікація освоєння туристично-рекреаційного потенціалу території, збереження історико-культурної спадщини;
- стимулювання туристичної діяльності через встановлення нових форм фінансування та використання туристичних об'єктів;
- визначення напрямків подальшого розвитку туристичної діяльності, створення системи підготовки кадрів, маркетингу, рекламної діяльності та ін.

Особливості географічного положення природного парку, його рельєф, клімат, наявність історико-культурного потенціалу створюють умови для розвитку оздоровчих та пізнавальних форм туризму та екскурсій.
Поділля відноситься до територій, де формувався український етнос. Тут розташовані міста періоду Київської Русі, серед яких Бакотське князівство. Багато історико-культурних пам'яток та місць, пов'язаних з історією національно-визвольної боротьби українського народу проти польської шляхти, захистом південно-західних кордонів Речі Посполитої від турецько-татарської навали, селянських повстань, історичними подіями Великої Вітчизняної війни.
Одним із головних центрів по розвитку туризму стає Національний природний парк, в межах якого розташовані курорт "Сатанів", карстова печера "Атлантида", пам'ятки національного історико-культурного заповідника в м. Кам'янець-Подільському, а також визначні заповідні лісові дачі, пам'ятки культури та архітектури.
Позитивною умовою розвитку туризму і екскурсій в НПП є транспортні магістралі та дороги різних рівнів: залізнична магістраль Схід-Захід, розгалужена мережа автомобільних шляхів; перспективна швидкісна автомагістраль Західна Європа - Київ, наявність аеропортів в м.Хмельницькому та Кам'янець-Подільському.
Розвиток туристичної мережі природного парку базується на використанні наявних туристичних ресурсів, до складу яких крім природних комплексів віднесені пам'ятки історії, культури, архітектури, музеї та сучасні громадські споруди.
Згідно зі збірниками "Оцінка історико-культурного потенціалу Кам'янець-Подільського історико-топографічного району" (том 1, НДIТIАМ) та "Підготовка матеріалів до Зводу пам'яток історії та культури України (том 2А; НДIТIАМ).
На території НПП "Подольские Толтры" розташовано 302 історико-культурні об'єкти: Городоцький район - 12 об'єктів; Чемеровецький - 27 об'єктів; Кам'янець-Подільський район - 63 об'єкти; м. Кам'янець-Подільський - 200 об'єктів.
Наявні історико-культурні об'єкти, які наведені в табл. 9.2.1, не рівнозначні для використання в туристичній діяльності. Значна їх кількість має відносну цінність для туризму, інші потребують реставраційно-відновлювальних робіт і проведення підготовчих робіт для експозиції. Основна, найбільш цінна група пам'яток історії і архітектури розташована в межах Кам'янець-Подільського національного історико-архітектурного заповідника.
Туристичний і пізнавальний інтерес можуть викликати пам'ятні об'єкти, розташовані в інших частинах парку. Наприклад, замок ХIII ст. в с.Жванець, замок XIV-XVI ст. в с.Рихте, скельний монастир в с.Бакота, замки, костьоли, палаци - в с.Жванець Китайгород, Панівці, церкви та громадські будівлі різних періодів, розташовані практично по всій території парку. Але за цінністю споруд, кількістю відвідань, розташуванням комплексністю та ін. Головною групою історичних об'єктів залишаються споруди національного історико-культурного заповідника в м. Кам'янець-Подільському.

Таблиця 9.2.1. Перелік історико-культурних пам'яток, розташованих в межах НПП

Дані для таблиці 9.2.1. опрацьовані і підготовлені Боєвим Ю.М. - заступником директора з рекреації НПП"Подольские Толтры"

З метою ефективного використання туристсько-рекреаційного потенціалу природного парку, всебічного задоволення потреб населення з туристичних послугах основна увага в проекті надається розвитку таких основних форм туризму:

- маршрутно-пізнавальному;
- оздоровчому;
- спеціалізованому (мисливство, рибальство, спелеотуризм, кінні прогулянки та ін.).

Пріоритетним слід вважати розвиток внутрішнього туризму (в межах області і в межах національного парку), ресурси якого дозволяють створити туристичні маршрути "Подольские краєвиди" з використанням природних заповідників Совий Яр, Княжпільська дача, Парків-пам'яток, карстової печери "Антлатида", Бакатського печерного монастиря, курорту Сатанів та інших пам'яток культури, мальовничих річок та заплав, а також "Шляхами козацької слави", значна частина об'єктів якого розташована в межах національного природного парку.
Природні умови національного парку створюють пріоритетний розвиток оздоровчого та спортивного туризму з організацією мережі готелів, мотелів туристичних таборів, стоянок, притулків та інших закладів.
Iсторико-культурні об'єкти та природні ресурси національного парку уможливлюють розвиток міжнародного спортивного, пізнавального, ностальгічного та ін.) туризму, для успішного функціонування якого потрібно створювати не стільки мережу об'єктів туризму, як систему високоякісного обслуговування відвідувачів (готельне господарство, транспорт, торгівля, сувенірна індустрія, кадрове забезпечення та ін.).
В наш час набуває розвитку зелений туризм, який крім традиційних ресурсів використовує жилой фонд населення. Наявні природнокліматичні, історико-культурні, містобудівельні ресурси і умови сприяють розвитку зеленого туризму.
Але забезпеченість житловим фондом населення дуже низька і складає у цілому по парку 18,8 кв.м загальної площі, в т.ч.:

> Городоцький район - 18,3 кв.м,
> Кам'янець-Подільський - 21,2,
> Чемерівецький - 22,1,
> м. Кам'янець-Подільський - 15,6.

Для забезпечення розвитку зеленого туризму необхідно житлову забезпеченість підняти до 34,0 кв.м/чол., в тому числі:

> постійного жителя - 25,6 кв.м,
> на 1 туриста - 9,0 кв.м житлової площі.

При цьому якість житла повинна бути на порядки вища за існуючу, рівень інженерно-технічного обладнання та культурно-побутового обслуговування - на сучасному рівні.

В главное меню | на содержание | далее