in English

новини

галерея

населені пункти

класифікація споруд

карти

контакт

корисне

крадії

гостьова

Області

Вінницька

Вінниця

Бар

Браїлів

Брацслав

Бронниця

Буша

Дашів

Вороновиця

Гнівань

Гущинці

Жмеринка

Іванів

Калинівка

Кукавка

Лемешевка

Лядова

Немирів

Озаринці

Печера

Пирогово

П'ятничани

Сутиски

Стріжавка ставка"Вервольф"

Тульчин

Хмільник

Шаргород

Волинська

Луцьк

Володимир-
Волинський

Згорани

Зимне

Луків

Любомль

Мильці

Новий Загорів

Низкиничі

Піддубці

Олика

Світязь

Смолигів

Шепель

Усичі

Дніпропетровська

Дніпропетровськ

Китайгород

Нікополь

Новомосковськ

Старі Кодаки

Донецька

Донецьк

Житомирська

Житомир

Андрушівка

Бердичів

Денеші

Кодня

Овруч

Олевсько

Стара Котельня

Тригір'є

Червоне

Закарпатська

Ужгород

Бене

Берегове

Боржава

Вари

Виноградів

Горяни

Данилово

Квасово

Королево

Крайніково

Мукачево

Мужиєво

Невицьке

Олександрівка

Санаторій "Карпати"

Середнє

Сокирниця

Хуст

Чінадієве

Запорізька

Запоріжжя

Василівка

Кам'яна могила

Івано-Франківська

Івано-Франківськ

Бурштин

Галич

Залуква

Крилос

Пнів

Рогатин

Шевченкове

Київська

Київ

Біла Церква

Боярка

Ковалівка

Кожанка

Копилів

Микуличі

Мироцьке

Мотовилівка

Переяслав-Хмельницький

Півні

Пирогово

Сулимівка

Томашовка

Фастів

Кіровоградська

Кіровоград

Побузське

Крим

Сімферополь

Бахчисарай

Новий Світ

Панагія

Севастополь

Судак

Фуна

Херсонес

Чуфут-Кале

Печери

Луганська

Луганськ

Львівська

Львів

Белз

Бібрка

Білий Камінь

Бусовисько

Броди

Буськ

Варяж

Добромиль

Дрогобич

Жовква

Золочів

Крехів

Куликів

Лаврів

Муроване

Нове Місто

Олесько

Передільниця

Підгірці

Підкамінь

Поморяни

Потелич

Рава-Руська

Самбір

Сасів

Скелівка

Сокаль

Стара Сіль

Старе Село

Старий Самбір

Страдч

Свірж

Тартаків

Угнів

Унів

Хирів

Червоноград

Миколаївська

Миколаїв

Одеська

Одеса

Білгород-
Дністровський

Полтавська

Березова Рудка

Вишняки

Веприк

Мгар

Піски

Пирятин

Хомутець

Рівненська

Рівне

Великі Межеричі

Городок

Гоща

Дермань

Дорогобуж

Дубно

Здовбиця

Здолбунів

Клевань

Корець

Лючин

Межиріч

Новомалин

Невірків

Острог

Тараканів

Тайкури

Сумська

Глухів

Рябушки

Кияниця

Хотень

Тернопільська

Тернопіль

Бережани

Більче Золоте

Біще

Борщів

Бучач

Великий Ходачків

Вишнівець

Гусятин

Жабиня

Заложці

Зборів

Золотий Потік

Конюхи

Краснопуща

Кривче

Кременець

Козова

Колиндяни

Кудринці

Лісники

Літятин

Лосяч

Микулинці

Монастирок

Мужилів

Окопи

Озеряни

Підгайці

Підзамочек

Плотича

Русилів

Скала-Подільська

Скалат

Сидорів

Струсів

Теребовля

Товсте

Трибухівці

Урмань

Червоногород

Чортків

Шибалін

Шманьківці

Язловець

Харківська

Харків

Володиміровка(Наталіївка)

Гіївка

Городнє

Старий Мерчик

Пархомовка

Шарівка

Херсонська

Херсон

Нова Каховка

Червоний Маяк

Хмельницька

Бакота

Жванець

Замехів

Зіньків

Камянець-
Подільский

Киселі

Летичів

Меджибіж

Новоселиця

Панівці

Пилява

Рихта

Сокілець

Солобківці

Староконстянтинів

Сутківці

Чорнокозинці

Черкаська

Черкаси

Корсунь- Шевченківський

Кам'янка

Мошни

Сидорівка

Тальне

Умань

Шпола

Чернівецька

Лужани

Топорівці

Хотин

Чернігівська

Чернігів

Батурин

Городище

Густиня

Данівка

Качанівка

Качанівка-архівна

Козелець

Короп

Лемеші

Любеч

Мезін

Ніжин

Новгород-
Сіверський

Остер

Прилуки

Седнів

Сокиринці

Синявка

Тростянець

Печери

Бакота

Хмельницька обл.,Кам’янець-Подільський р-н. Від шосе Кам’нець-Подільський – Стара Ушиця вказівник направо. 10км.

вступ

Бакота... Для мене назавжди залишиться чимось рідним. Місце, яке не позначене на сучасних картах. Вистраждане мною довгою дорогою під пекельних сонцем, 10 км і я таки дісталася його. Але здобула винагороду - запахи лісових трав, просто жива вода з джерел, чудові краєвиди для польоту душі, могутній Дністер, Товтри, монастир. Дуже давній. Колись не так вже і давно, на місці заповненому водами Дністра було селище Бакота, яке було затоплене при будівництві Новодністровської ГЕС у 1981. Назавжди зникла колишня столиця Дністрянського Пониззя.

історія

Перша згадка про Бакоту відноситься до 1240, як раз під час монголо-татарської навали. Саме слово "бакота" (акцент на перший склад) означає бажане місце. В це нескладно повірити, як тільки бачиш навколо таки краєвиди.

З літопису можемо дізнатися трохи про історію міста в 13ст.:

Бояри ж галицькі Данила князем собі називали, а самі всю землю держали. Доброслав же Суддич, попів онук, укняжився був і грабував усю землю, а ввійшовши в [город] Бакоту, все Пониззя забрав без княжого повеління....Отож, коли Данило довідався [про це], він послав Якова [Марковича], стольника 9 свого, з великою жалобою до Доброслава, кажучи до них, [бояр]: «Князь ваш я єсть, [а] ви повеління мойого не сповняєте і землю грабуєте. Чернігівських бояр я не велів тобі, Доброславе, приймати, а дати волості галицьким. А коломийську сіль залишіть для мене» 10. І він, [Доброслав], сказав: «Нехай буде так». ..У РІК 6749 [1241]. Потім же Ростислав [Михайлович] зібрав князів болохівських і останок галичан [і] прийшов до [города] Бакоти. Але Курило-печатник 1 був тоді в Бакоті, посланий Данилом-князем і Васильком списати грабунки нечестивих бояр, [і] він утишив народ.

Місцевість входила до Київської Русі, з середини 12 ст до Галицько-Волинського князівства.

За іпатіївським літописом, в 1255 містом заволоділи монголо-татари. В 1258р був зруйнований Бакотський замок.

Іпатіївський літопис свідчить:

" У ті ж роки, чи раніше, чи потім, приїхали татари до [города] Бакоти, і прилучився Милій, [старший города], до них. Данило тоді пішов на війну проти Литви, на Новгородок, але тому, що була розкаль, послав він сина свого Льва на Бакоту, [а] Лев послав двірського 4 перед собою. Напавши зненацька, схопили вони Милія і баскака 5, і привів Лев Милія до отця свого, і стала знову Бакота королевою, отця його.

Потім же, порадившися з сином, він, [Данило], одпустив його, [Милія], а поручником був Лев, [запевнивши отця], що той буде вірним. Але коли знову приїхали татари, то він, [Милій], учинив обман і оддав її, Бакоту, знову татарам. "

Через століття Бакота потрапляє у володіння братів Коріатовичей з щедрої руки князя Ольгерда. І вже в литовському літописі за 1362, згадується про давно існуючий скельний монастир. Також відбувається ряд укріплень міста, що повинно було оказати достойний опір татарам.. В 1431р Бакота стає нейтральною прикордонною територією, як наслідок перемир'я, утвореного між Литвою та Польщею. Мешканці організовують повстання та проголошують про свою незалежність. Через три роки Польща придушила повстання, зруйнувала замок. Бакота перестала бути містом. Хоча життя вирувало до останнього.

Цікавий факт, що за дослідженням вчених, було встановлено, що територія, яку займало місто на 12ст, становить приблизно 10 га із населенням 2 - 2,5 тис. чол., що відносить його до 3 групи міст того часу.

Археологічні дослідження в повну міру розпочалися в 1883р під керівництвом відомого своїми відкриттями професора Антоновича. Нажаль, те що було знайдено все було втрачено, зберігся лише опис речей в праці Сіцинського. З середини 20ст інтерес до історичного минулого Бакоти відродився. Було знайдено ряд пам'яток черняхівської культури, цінні знахідки 5 та 9 ст.

Впродовж останнього століття свого існування місто вело більш-менш спокійне життя. Після 1918 містечко стало прикордонним, був зведений кам’яний двометровий мур, по ту сторону знаходилася "ворожа" Румунія. Голод 33 р. обминув Бакоту, але монастир було закрито, пізніше припинено будівництво нової церкви. Бойових дій Другої Світової на території Бакоти не було. Лише голодомор 1947р відбився на житті мешканців. В 70-рр. було наказано переселятися бакотчанам в інші містечка. І в 1981р. село припинило життя опинившись під водами Дністровського водосховища.

монастир

До монастиря дістатися не так просто як здається. Спочатку проминувши с Грушки ви звертаєте направо, поки не опинитесь біля вказівника - табір направо, монастир наліво. Якщо ви їдете машиною, то краще вам звертати наліво. Якщо пішки, то можете звернути направо - дорога постійно йде вниз, через деякий час ви опинитесь в наметовому таборі. Там ви можете поставити намет, перепочити, може скупатися, і вже повними силами йти до монастиря. Бо відстань приблизно однакова.

До монастиря з двох сторін веде вузька стежка. Природа настільки вражає, що починаєш розуміти ченців, які вирішили тут заснувати монастир. Доречи, за легендою монастир заснував преподобний Антоній (родом з Чернігівщини, він був ченцем, побув в монастирі на горі Афон, заснував Києво-Печереську Лавру, та Антонієвські печери в Чернігові). Обвал верхньої скелі Білої гори знищив келії, печери, усипальницю. Те що ми зараз можемо побачити, це невеликі печерки, в одній з них розміщується маленька церква. Тут завжди тихо і не багатолюдно, лише в церковні свята збирається народ і священик править службу. Тихенько помолившись, тут можна лишити записки з проханням відслужити службу за здоров’я та за упокій.

Археологічні розкопки виявили, що недалеко були поганьскі капища. Антонович відкрив три печери. Перша печера була розмірами 8,5 х 1,6 х 2,13, друга - 6 х 1,5 х 2,13 м., третя 10 х 1,7 х 1,77 м. В стінах коридорів вибито 17 довгастих ніш, довжиною 1,6-1,9 м, в підлозі печер - 19 ніш, в деяких з них виявлені людські кістки. Недалеко від монастиря на південній стіні напис "Благослови Христос Григория игумена, давшего силу святому Михаилу". За дослідженнями цей надпис відносять до кінця 11ст. Як вже йшлася мова, всі знахідки Бакотського монастиря було втрачено, лише опис Сіцинського стверджує, що фрески відповідають високому рівню на ХІІ-ХІІІ ст. Наприкінці 19 ст. Бакотський монастир відвідав єпископ Подільський і Брацлавський пресвятий Димитрій. На початку 60-их років 20ст. служба в храмі монастиря була припинена. Знищено ікони, хрести, книги, зруйновано церкву, пустими немов глазниці лишилися печери. Нищили це мешканці Бакоти, маріонетки антирелігійної пропаганди, які потім згодом забирали своє майно і кидали останні погляди на своє житло.

Замки

Костели

Церкви

Синагоги

©2004-2007 Ukraine.Kingdom.kiev.ua. Всі права застережено. Жодна частина (текстова або графічна) сайту не може бути використана без письмової згоди автора сайту.
Дизайн та програмування здійснено Анною Вольф. No one engine was used

Украинская баннерная сеть