Имя пользователя: *

Пароль: *

Запомнить

Зарегистрироваться

Напомнить пароль

Маршруты

Гостиницы

Турфирмы

Сообщества

Каталог сайтов

Форум

Магазин

Окопы

Навигация

Отзывы на сайте

Регионы и города

АР Крым

Алупка

Балаклава

Бахчисарай

Гурзуф

Джанкой

Инкерман

Карадаг

Коктебель

Ливадия

Морское

Новый Свет

Севастополь

Симеиз

Симферополь

Старый Крым

Судак

Танкове

Форос

Холмовка

Ялта

Винницкая

Бар

Буша

Винница

Котюжаны

Куриловцы Мурованы

Немиров

Гостиницы

Печера

Тульчин

Тышковская Слободка

Хмельник

Шаргород

Волынская

Владимир Волынский

Голобы

Зимно

Луцк

Мельница

Олыка

Погыньки

Рокыни

Сокил

Шацк

Донецкая

Донецк

Святогорск

Соледар

Житомирская

Андрушивка

Бердичев

Верхивня

Житомир

Новоград Волынский

Старая Котельня

Чорнорудка

Закарпатская

Берегово

Верхний Студеный

Виноградов

Воловец

Горяны

Гуклывый

Довге

Иза

Иршава

Камяница

Королево

Мукачево

Невицкое

Новоселыця

Пилипец

Подобовец

Розтока

Русские Комаривцы

Свалява

Середне

Синевирская Поляна

Солотвино

Сюрте

Тячив

Ужгород

Хуст

Чинадиево

Запорожская

Великая Знаменка

Запорожье

Энергодар

Ивано-Франковская

Болехов

Буковель

Галич

Ивано Франковск

Калуш

Коломыя

Косов

Надвирна

Рогатин

Шевченково

Яблоница

Киевская

Белая Церковь

Васильков

Вышгород

Германивка

Добраничевка

Киев

Новые Петровцы

Пархомовка

Переяслав Хмельницкий

Руде Село

Ташань

Триполье

Фастов

Шпитьки

Ясногородка

Кировоградская

Голованивск

Давидовка

Побузьке

Шепилово

Луганская

Сватово

Львовская

Дрогобыч

Жолква

Золочев

Львов

Межгорье

Моршин

Оброшино

Олеско

Перемышляны

Подгорцы

Подкамень

Поморяны

Свирж

Сколе

Славское

Старое Село

Урыч

Николаевская

Очаков

Южноукраинск

Одесская

Белгород Днестровский

Вилково

Ильичёвск

Одесса

Петровка

Полтавская

Березовая Рудка

Большие Сорочинцы

Гоголево

Диканька

Мгар

Опошня

Полтава

Ровенская

Большие Межиричи

Гоща

Губков

Дубно

Клевань

Корец

Моквин

Невирков

Острог

Тараканов

Сумская

Глухов

Путивль

Сумы

Тростянец

Тернопольская

Белокриница

Бережаны

Бучач

Великие Бережцы

Вертеба

Гусятин

Залещики

Зарваница

Заречное

Збараж

Касперовцы

Кременец

Крывче

Кудринцы

Лычковцы

Мельница Подольская

Микулинцы

Млынки

Монастырок

Нырков

Окопы

Онишковцы

Перевальное

Подзамочек

Почаев

Руковыш

Рутения

Сидоров

Скала Подольская

Скалат

Теребовля

Тернополь

Червоноград

Язловец

Харьковская

Малыжино

Сковородиновка

Харьков

Шаровка

Хмельницкая

Жванец

Изяслав

Каменец Подольский

Летичев

Малиевцы

Меджибож

Пановцы

Подлесный Мукаров

Рыхта

Самчики

Сатанов

Староконстантинов

Сутковцы

Чернокозинцы

Черкасская

Будище

Буки

Городище

Канев

Корсунь Шевченковский

Моринцы

Суботов

Умань

Холодный Яр

Черкассы

Чигирин

Шевченковое

Черниговская

Батурин

Городище

Густыня

Данивка

Качановка

Козелец

Короп

Лемеши

Нежин

Новгород Сиверский

Остер

Прилуки

Седнев

Синявка

Сокиринцы

Степановка

Тростянец

Чернигов

Черновицкая

Вижница

Куливцы

Рухотин

Хотин

Черновцы

Достопримечательности

АР Крым

Армянский монастырь Сурб-Хач

Байдарские ворота

Водопад Учан-Су

Воронцовский дворец

Ески-Кермен

Заповедник Херсонес Таврийский

Капсельская долина

Крепость в Судаке

Крепость в Судаке

Ласточкино гнездо

Ливадийский дворец

Мыс Алчак-Кая

Мыс Фиолент

Неаполь Скифский

Свято-Успенский монастырь

Сюйренская крепость

Церковь Воскресения Христа

Чобан-Куле

Винницкая

Гранивской монастырь

Замок в Буше

Ставка Гитлера Вервольф

дом-музей Пирогова

Волынская

Замок в Олыке

Зимненский монастырь

Луцкий замок

Мстиславов храм

Шацкие озёра

Донецкая

Святогорский монастырь

Соленая шахта

Закарпатская

Водопад Шипот

Долина нарциссов

Замок Паланок

Замок Шенборн

Карпаты

Невицкий замок

Синевирское озеро

Ужгородский замок

Хусткий замок

Чинадиевский замок

парк Синевир

Запорожская

Запорожская АЭС

Мамай Могила

Скіфський Стан

Хортица

Ивано-Франковская

Говерла

Замок в Галиче

Музей Пысанка

Пнивский замок

Киевская

Дендропарк Александрия

Добраничевская стоянка

Заповедник Переяслав

Покровская церковь

Страусовая ферма

дача Хрущёва

Кировоградская

Музей ракетных войск

Львовская

Жолквенский замок

Замок в Поморянах

Замок в Свирже

Замок в Старом Селе

Золочевский замок

Крепость Тустань

Львовский замок

Олеский замок

Подгорецкий замок

Одесская

Белгород Днестровская крепость

Одесский Академический театр Оперы

Полтавская

Мгарский монастырь

Музей Ивана Котляревского

Национальный музей гончарства

музей заповедник Гоголя

Ровенская

Губковский замок

Замок в Дубно

Замок в Клеване

Замок в Остроге

Корецкий замок

Таракановский форт

Сумская

Дендропарк Тростянец

Тернопольская

Божья гора

Джуринский водопад

Замок в Бучаче

Замок в Збараже

Замок в Кременце

Замок в Микулинцах

Замок в Скалате

Замок в Скале-Подольской

Замок в Червонограде

Источник Святой Анны

Крепость в Кудринцах

Крепость в Сидорове

Пещера Кристаллическая

Пещеры

Почаевская лавра

Тернопольский замок

Язловецкий замок

Харьковская

Донецкое городище

Канатная дорога

Музей Сковороды

Сахарный замок

Харьковские катакомбы

Хмельницкая

Дворец в Самчиках

Замок в Летичеве

Замок в Меджибоже

Замок в Сатанове

Замок в Старо константинове

Замок в Сутковцах

Каменец Подольский замок

Черкасская

Дворец Понятовских Лопухиных

Дендропарк Софиевка

Дом Т.Г. Шевченко

Заповедник Чигирин

Иллинская церковь

Каневское водох.

Мотронинский монастырь

Чернечья гора

Черниговская

Густынский монастырь

Дендропарк Тростянец

Екатерининская церковь

Николаевская церковь

Памятник Гоголю

Памятник огурцу

Свято Николаевский монастырь

Святотроицкий монастырь

Собор Рождества Богородицы

Спасо Преображенский собор

Троице Ильинский монастырь

Успенский собор

Черновицкая

Резиденция буковинских митрополитов

Хотинская крепость

Природа

Блоги пользователей

Карта замков Украины

Западная Украина

Отдых в Вилково

Книга со встроенной картой Гугл

Астивный отдых в Украине с Active Life

Велотур "Путь Сантьяго" (Франция-Испания)

Велотур по Великому Шелковому Пути (Узбекистан)

Планета Земля

О заозаерном

электровелосипед за 30 минут!

подробнее

Похожие документы

На жертовному камені зробили розп’яття

Історія :: Кременець

Украина. День 7.

Белокриница

Замок в Скалате

Активные обсуждения форума

Сплав по Десне

Отдых с детьми в гостинице "Амалия плюс", Скадовск, Украина.

Отдых с детьми в гостинице "Амалия плюс", Скадовск, Украина.

Крым это сказка

Переверните фото

подробнее

Облако тегов

Области

Города

Разное

АР Крым
Винницкая
Волынская
Днепропетровская
Донецкая
Житомирская
Закарпатская
Запорожская
Ивано-Франковская
Киевская
Кировоградская
Луганская
Львовская
Николаевская
Одесская
Полтавская
Ровенская
Сумская
Тернопольская
Харьковская
Херсонская
Хмельницкая
Черкасская
Черниговская
Черновицкая

другие метки

Алупка
Андрушевка
Аскания-Нова
Балаклава
Бар
Батурин
Бахчисарай
Белая Церковь
Белгород-Днестровский
Белокриница
Бердичев
Берегово
Бережаны
Березовая Рудка
Беремьяны
Болехов
Большая Круча
Большие Межиричи
Большие Сорочинцы
Будище
Буки
Буковель
Бучач
Буша
Васильков
Великая Знаменка
Великие Бережцы
Вертеба
Верхний Студеный и Нижний Студеный
Верховня
Вижница
Вилково
Винница
Виноградов
Владимир-Волынский
Воловец
Вышгород
Галич
Германивка
Глухов
Гоголево
Голобы
Голованивск
Городище
Городище (Ч)
Горяны
Гоща
Губков
Гуклывый
Гурзуф
Густыня
Гусятин
Давидовка
Данивка
Джанкой
Диканька
Днепропетровск
Добраничевка
Довге
Донецк
Дрогобыч
Дубно
Жванец
Житомир
Житомирская обл.
Жовква
Жолква
Залещики
Заозерное
Запорожье
Зарваница
Заречное
Збараж
Земля
Зимнее
Золочев
Ивано-Франковск
Иза
Изяслав
Ильичёвск
Инкерман
Иршава
Испания
Калуш
Каменец-Подольский
Камяница
Канев
Каневское водохранилище
Карадаг
Карты гугл
Касперовцы
Качановка
Киев
Клевань
Ковалевка
Козелец
Коктебель
Коломыя
Комендантовка
Корец
Королево
Короп
Корсунь-Шевченковский
Косов
Котюжаны
Кременец
Кривой Рог
Крывче
Кудринцы
Куливцы
Куриловцы Мурованы
Лемеши
Летичев
Ливадия
Лубянка
Луцк
Лычковцы
Львов
Малиевцы
Малыжино
Мгар
Меджибож
Межгорье
Мельница
Мельница-Подольская
Микулинцы
Млынки
Моквин
Монастырок
Моринцы
Морское
Моршин
Мукачево
Надвирна
Невирков
Невицкое
Нежин
Немиров
Новгород-Сиверский
Новоград-Волынский
Новоселыця
Новые Петровцы
Новый Свет
Нырков
Оброшино
Одесса
Окопы
Олеско
Олыка
Онишковцы
Опошня
Остер
Острог
Очаков
Пановцы
Парутино
Пархомивка
Пархомовка
Пархомовка (х)
Перевальное
Переволока
Перемышляны
Переяслав-Хмельницкий
Петровка
Печера
Пилипец
Побузьке
Погиньки
Подгорцы
Подзамочек
Подкамень
Подлесный Мукаров
Подобовец
Полесье
Полтава
Поморяны
Почаев
Прилуки
Путивль
Рай
Рогатин
Розтока
Рокини
Руде Село
Рукомыш
Русилов
Русские Комаривцы
Рухотин
Рыхта
Самчики
Сатанов
Свалява
Сватово
Свирж
Святогорск
Севастополь
Седнев
Середне
Сидоров
Симеиз
Симферополь
Синевир
Синевирская Поляна
Синявка
Скала-Подольская
Скалат
Сковородиновка
Сколе
Славское
Сокил
Сокиринцы
Соледар
Солотвино
Ст. Карпати
Старая Котельня
Старое Село
Староконстантинов
Старый Крым
Степановка
Суботов
Судак
Сумы
Сутковцы
Сюрте
Танковое
Тараканов
Ташань
Теребовля
Тернополь
Томашовка
Триполье
Тростянец
Тульчин
Тышковская Слободка
Тячев
Ужгород
Узбекистан
Украина
Умань
Урыч
Фастов
Форос
Харьков
Херсонес
Хмельник
Хмельницкий
Холмовка
Холодный Яр
Хотин
Хуст
Часливци
Червоноград
Черкассы
Чернигов
Черновцы
Чернокозинцы
Чертков
Чигирин
Чинадиево
Чорнорудка
Шаргород
Шаровка
Шацк
Шевченково
Шевченковое
Шепилово
Шпитьки
Энергодар
Южноукраинск
Яблуница
Язловец
Ялта
Ясногородка
г.Сумы
горы

другие метки

0 км
5 причин
апипаи
велосипед
велотур
видео
видео: замки Украины
вилково
вино
гостиницы
дунайка
информация
история
карта
комментарии
липоване
маршрут
маршрут выходного дня
навигация
новак
новости
новости сайта
нулевой
ост
отдых
рыбалка
селедка
старообрядцы
статья
украинская венеция
фотографии
экскурсия

другие метки

Комментарии

Гость → Книга со встроенной картой Гугл
ss24k → Книга со встроенной картой Гугл
Velovuyki → Велотур "Неймовірна Україна"
Velovuyki → Велотур "Пещерные города" (Крым), 22-24 мая
strong → Видео → Видео | Город Берегово
Котов Алексей → Видео → Видео | Город Берегово
Анна → Чорнорудка
Ганна → Чорнорудка
Катерина → Чорнорудка
Анатолий Георгиевич → Поморяны

RSS

Главная » Блоги » Блог пользователя turist » Окопы

Опубликовано turist в чт, 09/13/2007 - 13:26.

Стик Чернівецької, Хмельницької та Тернопільської областей знаходиться в районі Жванця. Тернопільська область, в цьому місті, має вигляд клина, який утворюють Дністер та Збруч. Саме на цьому клині, що становить собою високу кручу, розташоване селище Окопи.

Село цікаве тим, що там збереглися залишки муровано-земляної фортеці (1692 рік), та залишки католицького костьолу. Правда Державний реєстр національного культурного надбання вказує, що там є дерев`яна церква Св.Миколи з дзвіницею. Навіть рік відображений (1777) і номер охоронний є (649 1-164 2), але я їх не бачив. Більше того місцеві жителі говорили, що “стара” церква зруйнована, а моляться вони ось в такій капличці.

Тепер про історію селища Окропи. На сайті http://www.mycastles.narod.ru є дуже хороша стаття про це селище. Я ризикну використати матеріал тієї статті, але додам деякі власні коментарі:

“Cело Окопи Борщівського району Тернопольської області лежить біля устя р. Збруч в Дністер, в 20 км від Камянця. Місцевість, неначе самою природою створена для оборони, та й ще з навдивовижу м*яким кліматом, здавна привертала увагу поселенців.

Замок, відомий в польській науковій літературі як Окопи Святої Трійці, збудований на місці давньоруського городища. Створювали цю твердиню коронний гетьман Речі Посполитої Станіслав Ян Яблоновський (до речі, будував він фортецю своїм коштом, не сподіваючись на допомогу сейму) та воєвода київський Марцін Контський для блокади доріг, що вели до захопленого турками Кам’янця”.

Перший коментар. Хто такий Станіслав Ян Яблоновський. Львів’янин Р.Шуст наводить такі біографічні дані, цієї неординарної особистістості:

ЯБЛОНОВСЬКИЙ СТАНІСЛАВ ЯН (3.4.1634 - 3.4.1702) - відомий польський воєначальник та політичний діяч. Належав до магнатського роду Яблоновських. Навчався у Краківському університеті, згодом - у Франції. Брав участь у воєнних діях проти козацьких військ під час національно-визвольної війни під проводом Б.Хмельницького, війнах з Московською державою 1655 і Швецією 1656. З 1664-руський воєвода.

Був у дружніх стосунках з Яном III Собеським і підтримував його політику. Учасник всіх великих битв, що відбулися на землях Речі Посполитої у другій половині 17 ст. У 1673р. керував загонами польської кінноти у битві під Хотином. У 1676 Яблоновського призначено гетьманом польним коронним, у 1682 - великим коронним гетьманом. У 1683 відзначився у битві під Віднем. У наступних роках брав участь у походах польського війська на Кам''янець-Подільський (1684), Буковину (1685), Волощину (1686). У 1692 році став краківським каштеляном. Після смерті Яна III Собеського Яблоновський намагався здобути польський престол, але згодом підтримав кандидатуру Августа II Фридерика. Помер у Львові.

В цій довідці вказується, що в 1692 році Яблоновський стає краківським каштеляном. А тлумачний словник наводить такі значення цього слова:

КАШТЕЛЯН (лат., той, що живе в фортеці, від укріплення, замок)

1. За раннього середньовіччя сановник, призначуваний королем або князем для управління фортецею, який здійснював військові, судові й фіскальні функції у каштелянії - адміністративній окрузі, що прилягала до фортеці.

2. Згодом - доглядач замку або громадського будинку.

3. Сторож у католицькому храмі.

4. Почесний титул польського сенатора у 15-18 ст.

5. Особа, що завідує білизною в готелі, лікарні, гуртожитку тощо.

С. Яблоновський мав саме четверту посаду ( ну не третю же, чи п`яту...). Окрилений такою відзнакою він з величезною енергію береться до побудови укріплень в Окопах.

“Фортеця була тим опорним пунктом, де могли базуватися війська, які не дозволяли постачати їжу та боєприпаси туркам в обложеному Кам’янці і нищили турецькі загони, що діяли між фортецями Кам‘янця і Хотина. З погляду військової стратегії місце було вибрано вдало. Ця твердиня здіймалась над всією кружиною. Праворуч було видно стіни і мінарети Хотинської фортеці, ліворуч Жванець з замком Лянцкоронських, а за Жванцем – карби земляних валів. Через Жванець лежав шлях із тодішньої Бесарабії в Кам‘янець. Отож воїнові з висоти башти відкривався краєвид з двома фортецями, двома переправами через Дністер та стародавній шлях, по якому вряди-годи рухалися турецькі транспорти”.

Другий коментар. В 1672 році турки здобули Кам`янець-Подлільський. На 27 років частина Поділля опинилась під владою Туреччини. Річ Посполитая не могла змиритись з втратою такої могутньої фортеці, як Кам`янець-Подлільський та такого багатого краю, як Поділля. Але щоб взяти штурмом Кам`янець сил у поляків все ж не вистачало. Так як фортеця у Жванці перейшла під турецьке володіння, то й було вирішено будувати нове укріплення в цьому районі, як базу для військових операцій проти турецьких військ й перекриття шляхів постачання гарнізонів в Кам`янеці-Подлільському та інших фортець. Благо, що територія між Збручем та Дністром залишалась за польською короною.

“Вибравши вдале місце під замок, Яблоновський писав королю: “Зараз, Ваша королівська милість, знайшов місце, яке мав давно на приміті і яке подобається у всьому. Знаю, що і Ваша Величність його добре пам‘ятає. Є то над Лашківцями шия скалиста, яку стискає з однієї сторони Дністер, а з другої - Збруч, і зараз нижче впадає Збруч у Дністер, а Жванець у чверті милі. Засвідчую, що то місце заслонене від Польщі двома белюардами, бо від скали до скали - 180 ліктів, а від

Кам‘янця також заслонено двома белюардами, і одним цілим всередині, бо є від скали до скали – 470 ліктів. Води багато, безпечно для коней. Брід добрий на Дністрі під самою фортецею, і виїзд добрий на другий берег. Отож виклав усі вигоди, які тут є. Вже вчора значну роботу зробили, бо люди не мало працювали. Хотіли форт побудувати у Жванці, але вирішили, що це місце набагато краще і безпечніше для людей“.(За матеріалами з статті І. Скочиляса “Окопи Святої Трійці”)

25 березня 1692 р. С.Я.Яблоновський поклав перший камінь нової фортеці. 6 тижнів ціла армія насипала тут вали і зводила оборонні споруди. Вже на кінець жовтня будівництво було повністю завершено. Фортеця одержала назву “Окопи. Гори Святої Трійці, блокада Кам‘янця-Подільського”.

Військові дії навколо Окопів продовжувались ще кілька років. Польські загони о будь-якій порі року, вдень і вночі нападали на турецькі транспорти і значна частина османських припасів осідала тут-таки, в Окопах. Турецький гарнізон од того, звичайно, не голодував, але начальник Подільського пашалика Галіль-паша, а по його смерті - Кахріман-паша змушені були шукати інших, значно довших шляхів для доставки вантажів – зокрема, через Устя”.

Третій коментар. На Дністрі є два села з назвою “Устя”. Одне на території Тернопільської області, друге – на території Хмельницької області. Мається на увазі саме “хмельницьке” Устя.

“За Карловицьким трактатом турки повинні були повернути Поділля Польщі й покинути Кам‘янець до травня 1699 р. Саме у той час до Кам‘янця вирушило польське військо на чолі з комісарами, які мали прийняти у турків місто – Болеславом Сангушком, Ст. Потоцьким та Марціном Контським. Османи, однак, не квапились виконувати умови договору ні навесні, ні влітку, й польське військо було змушене від квітня до вересня стояти табором біля замку в Окопах.

В 1699, коли Кам‘янець залишили війська Османської імперії, замок втратив своє оборонне значення. Утриманню оборонної споруди у належному стані з часом приділялось все менше уваги. Тільки у 1711 р. ,коли турецька та шведська армії на чолі з Карлом ХІІ загрожували напасти на Польщу з боку Волощини (сучасної Молдови), Кам‘янець і Окопи почали спішно готуватись до оборони. Укріплювались мури, гарнізон збільшено було до 1500 чол. і 19 гармат. В інвентарі від 22 вересня 1712 р. Згадується, що в Окопах на озброєнні було 4 мортири, 39 гармат різного калібру, 80 ц. пороху, 32 ц. куль для мушкетів, більше 4500 ядер до гармат... Тут також працювала кузня та токарський цех. У центрі твердині була столярня, яка обслуговувала і цивільне населення. Гарнізон розміщувався у 6 казармах, більше схожих на прості селянські хати.

У 1769 в Окопах засіли Конфедерати. На допомогу королю прийшли російські війська, які штурмом взяли форт. Внаслідок воєнних дій мури були сильно пошкоджені”.

Четвертий коментар. Конфедерати. Конфедерація, це опозиція польської шляхти до короля. Явище досить поширене в польській історії. Часто між конфедератами та прибічниками короля ставались і військові сутички, а часто й справжні війни. В 1769 році в Окопах “засіли” так звані Барські конфедерати. Знову довідка:

БАРСЬКА КОНФЕДЕРАЦІЯ 1768 - військово-політичне об''єднання польської шляхти, спрямоване проти короля Станіслава Августа Понятовського і Російської імперії. Створена 29.2.1768 у м. Бар на Поділлі (тепер Вінницька обл.) за ініціативою магнатів братів Красинських, Ю.Пуласького та ін. Учасники Барські конфедерати виступали проти втручання Росії у внутрішні справи Речі Посполитої та реформ внутрішнього устрою Польщі, домагалися збереження прав і привілеїв шляхти. Безпосереднім приводом до виступу конфедерате стало підписання С. Понятовським 17.2. 1768 під грубим тиском російського уряду трактату про зрівняння в політичних правах католиків з некатоликами (лідери противників зрівняння були заарештовані російським послом М.Рєпніним і вивезені у Калугу). В ході воєнних дій з російськими військами конфедерати чинили масові розправи над українським населенням, що викликало піднесення гайдамацького руху і стало причиною національно-визвольного повстання на Правобережній Україні - Коліївщини. Боротьба конфедератів проти царських військ продовжувалася з 1768 до 1772. В жовтні 1768 році на стороні Барських конфедератів виступила Туреччина, яка оголосила війну Росії. Французький уряд для керівництва збройними силами конфедератів вислав генерала Дюмур'є. Проте, незважаючи на значну міжнародну підтримку, в 1772 головні сили конфедератів були розбиті російськими військами під командуванням О. Суворова. Поразка Барських конфедератів стала однією з передумов першого поділу Польщі.

До речі, після того поділу Польщі, у 1772 році, Окопи відійшли до Австро-Угорщини й перебували під владою Відня до закінчення Першої світової війни. З розвитком артилерії ці укріплення стали втрачати своє стратегічне значення. Частина валів була розрита. Частина кам’яних укріплень розібрана. Вцілілі споруди фортеці служили як казарми, конюшні та господарські споруди військового гарнізону. А згодом взагалі перестали використовувались. Місцеве населення розтягувало камінь, як будівельний матеріал. Сьогодні від колишньої могутньої фортеці залишились:

-вали. Вони проходили неначе стіни від Дністра до Збруча

-дві брами. Львівська (перше фото на сторінці) та Кам`янецька. Брами знаходяться на одній просторовій осі, відстань між ними відповідає території колишньої фортеці. Побудовані з каменя (пісковика і вапняка), прямокутні в плані “Кам'янецька” більш видовжена), двоярусні.

Перший ярус - наскрізний арковий проїзд, другий складався з кількох приміщень, пристосованих для оборони. Склепіння відсутні. Кам'янецька брама частково реставрована 1905 року польським товариством реставраторів старожитностей, про що свідчить мармурова дошка з написом на фасаді.

-невелика частина стіни сторожової башти на прямовисній скелі над Збручем.

-мури. Причому мури знаходяться зараз прямо в городах у жителів Окоп.

Населення Окопів до Першої світової війни займалось перевозом через Дністер. Причому цей “бізнес” контролювала місцева єврейська община.

В 1915 році коли російська армія відвоювала цю територію у австрійців, для полегшення постачання військ, був складений план будівництва через Окопи залізниці. Для цього навіть розрівняли частину валів. Але плани залишились тільки планами.

В період між двома світовими війнами в цьому місці був стик трьох держав Польщі, СРСР та Румунії. В Окопах ходить й зараз прислів’я: кричить когут на три держави. Тому півню навіть пам`ятник був в Окопах. Але його вкрали якісь придурки, а інші придурки прийняли його як металобрухт. Але місцеві говорили, що замовили новий пам`ятник тому півню. А вже після того як я побував у Окопах, то взнав що його вже встановили в селі. Й було велике св`ято, коли його відкривали.

Ще в окопах є залишки костьолу. Зруйнований він був ще за часів протистояння конфедератів та російських військ.

Він мало де описаний. І не відновлюється. Мало католиків залишилось в селі, от і стоїть він всіма покинутий. Хоча спроба реставрації все ж була, але виникли проблеми з перекриттям й на тому вся реставрація скінчилась.

Всередині під склепінням залишились сліди розписів. На підлозі, де не де, залишилась мозаїка. Там де зірвані з підлоги каміння вже повиростали навіть дерева. Але місцеві жителі їх періодично вирубують, бо в костьолі вони зберігають кукурудзу. А ще, коли ми зайшли до костьолу, то налякали корову, що мабуть вважає його своєю літньою резиденцією.

Все таки практичні у нас люди. Дзвіниця, що розташована поряд з костьолом служить як частина паркану найближчого помешкання. Правда дзвіниця хоч поржавілим, але під дахом.

І останнє. Цікаву історію розповів нам один місцевий житель.

Перед Другою світовою війною жив в селі один дивак. Він змайстрував собі крила, як у Ікара й задумав перелетіти Збруч. Заліз з тими крилами на залишки сторожової вежі на кручі й махаючи крилами, сягнув з неї. Але, як не підбадьорювали його радянські прикордонники з протилежного берегу, через Збруч він все ж не перелетів. Впав на острівець посеред річки й розбився...

информация http://mskifa.narod.ru/okopu.html

Метки

Тернопольская

Окопы

Ссылки

Блог пользователя turist

Комментарии

Отправить комментарий

Ваше имя: *

Рассылка по e-mail: *

Содержание этого поля является приватным и не предназначено к показу.

Тема:

Что я могу вводить?

Адреса страниц и электронной почты автоматически преобразуются в ссылки.

Строки и параграфы переносятся автоматически.

Youtube and google video links are automatically converted into embedded videos.

КАПЧА
защита от спама, ничего личного :)

Арифметический вопрос: *
1 + 0 =

Решите эту простую математическую задачу и введите результат. То есть для 1+3, введите 4.

Array

о сайте
| обмен ссылками
| реклама

© Украина - отзывы туристов: 2007-2008